<p><img style="margin-bottom: 15px;" src="parameters/k-v/documents/oecms/Hirlevel2017/markazvar6km.jpg" width="400" height="275" data-pnfileid="1286" /></p>
<p><em>&bdquo;...Mint v&iacute;zbe s&uuml;llyedt templomok harangja a m&eacute;lybe lenn...&rdquo; /Kosztol&aacute;nyi Dezső/</em></p>
<p>Első cikk&uuml;nk t&eacute;m&aacute;j&aacute;ul a M&aacute;tra d&eacute;li l&aacute;b&aacute;n&aacute;l elhelyezkedő Markaz telep&uuml;l&eacute;st v&aacute;lasztottuk. A festői sz&eacute;ps&eacute;gű falucsk&aacute;ba m&aacute;r egyed&uuml;l&aacute;ll&oacute; fekv&eacute;se miatt is &eacute;rdemes ell&aacute;togatni. A szőlőt&aacute;bl&aacute;k &aacute;ltal k&ouml;r&uuml;l&ouml;lelt k&ouml;zs&eacute;g fő &eacute;kess&eacute;ge gy&ouml;ny&ouml;rű horg&aacute;sztava. A M&aacute;trai Erőmű 1968-ban felt&ouml;lt&ouml;tt v&iacute;zt&aacute;roz&oacute;ja igen impoz&aacute;ns m&eacute;retű: 154 hekt&aacute;ros v&iacute;zfel&uuml;let&eacute;vel a t&eacute;rs&eacute;g legnagyobb mesters&eacute;ges tav&aacute;nak tekinthető. A t&oacute; m&eacute;ly&eacute;n horg&aacute;szatra alkalmas halak mellett azonban m&aacute;s, sz&oacute; szerint rejtőzk&ouml;dő &eacute;s &ouml;nmag&aacute;t csak asz&aacute;lyos időszakban megmutat&oacute; kincs is pihen: egy, a ma pusztatemplom nevet viselő &Aacute;rp&aacute;d-kori műeml&eacute;k.</p>
<p>A komoly m&uacute;lttal b&uuml;szk&eacute;lkedő telep&uuml;l&eacute;s k&ouml;zpontja a k&ouml;z&eacute;pkorban ugyanis &eacute;pp e mesters&eacute;gesen felt&ouml;lt&ouml;tt t&oacute; hely&eacute;n volt, legjelentősebb &eacute;p&uuml;lete pedig az a templom, melynek k&ouml;k&eacute;nybokrokkal benőtt maradv&aacute;nyai az 1960-as &eacute;vekig &eacute;rintetlen&uuml;l nyugodtak. A hajdani istenh&aacute;za iszapb&oacute;l ki&aacute;ll&oacute;, haszn&aacute;lhat&oacute; k&ouml;veit a falusi &eacute;p&iacute;tkez&eacute;sek sor&aacute;n hordt&aacute;k sz&eacute;t, a megmaradt falakat pedig a t&aacute;roz&oacute; t&oacute; 1968-as kialak&iacute;t&aacute;s&aacute;t k&ouml;vetően fedte el a v&iacute;z.</p>
<p><img src="parameters/k-v/documents/oecms/Hirlevel2017/tolatkepk.jpg" width="425" height="239" data-pnfileid="1287" /></p>
<p>Alacsony v&iacute;z&aacute;ll&aacute;sn&aacute;l azonban a templom romjai ma is előbukkannak! Volt olyan esztendő is, nevezetesen 1983, amikor az asz&aacute;ly miatt a t&oacute; vize k&ouml;zel a fel&eacute;re zsugorodott &ouml;ssze &eacute;s &iacute;gy a pusztatemplom jelentős r&eacute;sze sz&aacute;razra ker&uuml;lt. Ennek k&ouml;sz&ouml;nhetően ker&uuml;lhetett sor 1984-ben annak felt&aacute;r&aacute;s&aacute;ra Fodor L&aacute;szl&oacute; egri r&eacute;g&eacute;sz vezet&eacute;s&eacute;vel. A munk&aacute;latok eredm&eacute;nyk&eacute;pp nyilv&aacute;nval&oacute;v&aacute; v&aacute;lt, hogy a r&eacute;gi falu pl&eacute;b&aacute;niatemplom&aacute;nak &eacute;p&iacute;t&eacute;si ideje a tat&aacute;rj&aacute;r&aacute;st k&ouml;vető &eacute;vtizedekre helyezhető.<br /> A falu n&eacute;vad&oacute;j&aacute;nak, M&aacute;rk vit&eacute;znek hat&aacute;s&aacute;ra Szent M&aacute;rk tisztelet&eacute;re emelt templom falainak alapj&aacute;t a k&ouml;rny&eacute;ken bőven tal&aacute;lhat&oacute; g&ouml;rgetegkő (patakkő) k&eacute;pezte, a falak nagyobbik r&eacute;sze a markazi kőb&aacute;ny&aacute;b&oacute;l sz&aacute;rmaz&oacute;, k&ouml;nnyen faraghat&oacute; tuf&aacute;b&oacute;l, kisebbik r&eacute;sze az abas&aacute;ri &eacute;s visontai b&aacute;ny&aacute;b&oacute;l sz&aacute;rmaz&oacute; &uuml;led&eacute;kes homokkőből &eacute;p&uuml;lt. Az egyhaj&oacute;s, f&eacute;lk&ouml;r&iacute;ves szent&eacute;lyű rom&aacute;n kori templom a kor szok&aacute;sainak megfelelően kelet-nyugati t&aacute;jol&aacute;s&uacute; volt, azzal a c&eacute;llal, hogy az im&aacute;dkoz&oacute;k a szent&eacute;ly fel&eacute; n&eacute;zve a felkelő napot, Krisztus jelk&eacute;p&eacute;t l&aacute;thass&aacute;k. A romok k&ouml;z&ouml;tt sz&eacute;tsz&oacute;r&oacute;dott faragott k&ouml;vekből arra lehet k&ouml;vetkeztetni, hogy az &eacute;p&uuml;leten t&ouml;bb ablakot is kik&eacute;peztek. A haj&oacute; &eacute;s a szent&eacute;ly k&uuml;lső egy&uuml;ttes teljes hossza 1680, sz&eacute;less&eacute;ge 820 cm, a falak vastags&aacute;ga 110, magass&aacute;ga pedig 500-550 centim&eacute;ter lehetett. A templom 66 n&eacute;gyzetm&eacute;teres belső tere hozz&aacute;vetőleg 280-300 fő befogad&aacute;s&aacute;t tette lehetőv&eacute;. Enn&eacute;l fogva a templom m&eacute;ret&eacute;ből a maga kor&aacute;ban egy k&ouml;zepes l&eacute;leksz&aacute;m&uacute; falura lehet k&ouml;vetkeztetni, melyben 300-350 fő &eacute;lhetett.<br /> I. Istv&aacute;n rendelkez&eacute;se alapj&aacute;n, ahol a templom vizenyős talajra &eacute;p&uuml;lt, ott a legk&ouml;zelebbi dombon jel&ouml;lt&eacute;k ki a temetkez&eacute;s hely&eacute;t. &Iacute;gy ker&uuml;lhettek a hajdani lakosok s&iacute;rhelyei a r&eacute;gi templomt&oacute;l 300-400 m&eacute;terre, d&eacute;lnyugati ir&aacute;nyban l&eacute;vő, enyh&eacute;n dombos ter&uuml;letre. A mai kertek alatti r&eacute;szen eg&eacute;szen 1967-ig l&aacute;that&oacute;ak voltak a gyeppel benőtt ősi s&iacute;rhalmok domborulatai is.</p>
<p>A csak ritka pillanatokban l&aacute;that&oacute;, &eacute;pp ez&eacute;rt k&uuml;l&ouml;nleges templomrommal egy időben &eacute;p&uuml;lt v&aacute;r maradv&aacute;nyai viszont b&aacute;rmikor megtekinthetők mindazok sz&aacute;m&aacute;ra, akiknek nincs szerencs&eacute;j&uuml;k a pusztatemplom előbukkan&aacute;s&aacute;hoz. A falut&oacute;l m&aacute;sf&eacute;l kilom&eacute;terre l&eacute;vő v&aacute;rb&eacute;rcen l&eacute;vő romok k&ouml;z&ouml;tt letekintve fens&eacute;ges l&aacute;tv&aacute;nyk&eacute;nt ter&uuml;l sz&eacute;t a gy&ouml;ny&ouml;rű falu, pusztatemplomot rejtő tav&aacute;val egy&uuml;tt...</p>
<p>&nbsp;&nbsp;</p>