<p>1903. december 17-&eacute;n t&ouml;rt&eacute;nelmi pillanatnak lehetett tan&uacute;ja mindenki, aki aznap az &eacute;szak-karolinai Kitty Hawkban tart&oacute;zkodott: ekkor emelkedett levegőbe a t&ouml;rt&eacute;nelem első rep&uuml;lőg&eacute;pe, melyet egy amerikai testv&eacute;rp&aacute;r, Wilbur &eacute;s Orville Wright &eacute;p&iacute;tett meg, kitart&oacute; k&iacute;s&eacute;rletez&eacute;sek tapasztalatai alapj&aacute;n. Az első rep&uuml;l&eacute;s sor&aacute;n Orville 39 m&eacute;tert rep&uuml;lt 12, Wilbur pedig 279 m&eacute;tert 59 m&aacute;sodperc alatt. A ma m&aacute;r megmosolyogtat&oacute;nak tűnő sz&aacute;mok m&ouml;g&ouml;tt azonban hossz&uacute; &eacute;vek rendk&iacute;v&uuml;l sz&iacute;v&oacute;s munk&aacute;ja &eacute;s olyan rep&uuml;l&eacute;si alapelvek felismer&eacute;se &aacute;ll, melyek ma is haszn&aacute;lnak e ter&uuml;leten.</p>
<p>A Wright-fiv&eacute;rek, akik az Ohio &aacute;llambeli Daytonban nevelkedtek, b&aacute;r nem szereztek m&eacute;rn&ouml;ki k&eacute;pes&iacute;t&eacute;st, kiv&aacute;l&oacute; műszaki &eacute;rz&eacute;k&uuml;knek k&ouml;sz&ouml;nhetően ker&eacute;kp&aacute;rk&eacute;sz&iacute;t&eacute;ssel foglalkoz&oacute; c&eacute;get alap&iacute;tottak, melynek j&ouml;vedelm&eacute;ből fedezni tudt&aacute;k rep&uuml;l&eacute;s ir&aacute;nti szenved&eacute;ly&uuml;ket. K&eacute;sőbbi diadaluk titka &ndash; elsz&aacute;nts&aacute;guk mellett &ndash; az volt, hogy kutat&aacute;saikat eg&eacute;szen az alapokt&oacute;l kezdt&eacute;k, szisztematikusan v&eacute;gigelemezve a kor&aacute;bbi korszakok minden, rep&uuml;l&eacute;ssel foglalkoz&oacute; feltal&aacute;l&oacute;j&aacute;nak munk&aacute;j&aacute;t, &iacute;gy t&ouml;bbek k&ouml;z&ouml;tt az 1896-ban tragikusan elhunyt Otto Lilienthal tervrajzait &eacute;s megfigyel&eacute;seit. Az &iacute;gy nyert k&eacute;rd&eacute;sfeltev&eacute;seiknek k&ouml;sz&ouml;nhetően sz&uuml;lettek meg olyan alapvet&eacute;sek, mint a h&aacute;romtengelyű vez&eacute;rl&eacute;s gondolata, a &bdquo;sz&aacute;rnyhajl&iacute;t&aacute;s&rdquo; technik&aacute;ja, a rep&uuml;lőg&eacute;p ir&aacute;ny&iacute;t&aacute;s&aacute;nak alapelvei, de nekik tulajdon&iacute;that&oacute;an k&eacute;sz&uuml;lt el az első l&eacute;gcsavar, m&aacute;s n&eacute;ven propeller is. A testv&eacute;rek 1899-től kezdtek el a gyakorlatban is k&iacute;s&eacute;rletezni k&uuml;l&ouml;nf&eacute;le l&eacute;gi j&aacute;rművekkel, elsők&eacute;nt a rep&uuml;l&eacute;s &uacute;tt&ouml;rőj&eacute;nek sz&aacute;m&iacute;t&oacute; Otto Lilienthal m&eacute;rn&ouml;k &aacute;ltal is haszn&aacute;lt sikl&oacute;rep&uuml;lőg&eacute;p tov&aacute;bbfejlesztett v&aacute;ltozataival. 1900-ban, egy meteorol&oacute;gus bar&aacute;tjuk tan&aacute;cs&aacute;ra tett&eacute;k &aacute;t k&iacute;s&eacute;rletez&eacute;seik helysz&iacute;n&eacute;t Kitty Hawkba a folyamatos, erős szelek &eacute;s a hely eldugotts&aacute;ga miatt, biztos&iacute;tva, hogy rep&uuml;lőj&uuml;k rejtve maradjon a versenyt&aacute;rsak k&iacute;v&aacute;ncsi szemei elől. A Flyer I-re keresztelt első sikeres g&eacute;p&uuml;ket nem v&eacute;letlen&uuml;l h&iacute;vj&aacute;k manaps&aacute;g Kitty Hawk n&eacute;ven is. Orville &eacute;s Wilbur munk&aacute;j&aacute;ban komoly seg&iacute;ts&eacute;get jelentett alkalmazottjuk, Charles Taylor szak&eacute;rtelme, aki a l&eacute;gcsavar, illetőleg a sz&aacute;rny form&aacute;j&aacute;nak kik&iacute;s&eacute;rletez&eacute;s&eacute;re szolg&aacute;l&oacute; sz&eacute;lcsatorna meg&eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;ben &eacute;s az első l&eacute;ghűt&eacute;ses, n&eacute;gyhengeres rep&uuml;lőg&eacute;pmotor megalkot&aacute;s&aacute;ban is seg&eacute;dkezett. Ez a motor sokkal jobb volt, mint a legt&ouml;bb, akkoriban gy&aacute;rtott ilyen jellegű szerkezet, egyszerre k&ouml;nnyű &eacute;s erős ahhoz, hogy rep&uuml;lőg&eacute;pben haszn&aacute;lj&aacute;k. A motorban haszn&aacute;lt l&aacute;nc pedig &ndash; nem meglepő m&oacute;don &ndash; egy biciklil&aacute;nc volt&hellip;</p>
<p>A Wright-fiv&eacute;reknek k&ouml;sz&ouml;nhetően a k&ouml;zleked&eacute;s t&ouml;rt&eacute;nete &uacute;j, diadalmas fejezettel gyarapodott. 1909-ben Louis Bl&eacute;riot francia m&eacute;rn&ouml;k m&aacute;r a La Manche csatorna 37 km-es t&aacute;vols&aacute;g&aacute;t szeli &aacute;t, 1919-ben John William Alcock &eacute;s Arthur. W. Brown elsők&eacute;nt sz&aacute;ll &aacute;t egyhuzamban az Atlanti-&oacute;ce&aacute;n felett. Ugyanezt a tettet egyed&uuml;l hajtja v&eacute;gre 1927-ben Charles Lindbergh, Kingsfort Smith pedig a Csendes-&oacute;ce&aacute;nt rep&uuml;li &aacute;t 1928-ban. Ezek a sikerek nyitottak utat a modern polg&aacute;ri rep&uuml;l&eacute;snek.</p>
<p>Az első vil&aacute;gh&aacute;bor&uacute;ban r&aacute;ad&aacute;sul jelentős fejlőd&eacute;sen ment kereszt&uuml;l a technol&oacute;gia, a rep&uuml;lőg&eacute;p kiforrott tal&aacute;lm&aacute;ny lett. A h&aacute;bor&uacute;ban kiselejtezett bomb&aacute;z&oacute;kb&oacute;l megsz&uuml;lettek az első szem&eacute;lysz&aacute;ll&iacute;t&oacute; rep&uuml;lőg&eacute;pek. Kezdetekben az utaz&aacute;si k&ouml;r&uuml;lm&eacute;nyek igen zordak voltak: sok esetben az utasok a g&eacute;p nyitott fed&eacute;lzet&eacute;n foglaltak helyet, vagy az egykori bomb&aacute;z&oacute;k bombater&eacute;ben.</p>
<p>A polg&aacute;ri k&ouml;zleked&eacute;s elindul&aacute;s&aacute;val egy&uuml;tt sz&uuml;lettek meg az olyan nagy gy&aacute;rt&oacute;k is, mint a brit de Havilland, az olasz Caproni, a francia Breguet, a n&eacute;met Junkers, Fokker &eacute;s a t&ouml;bbi neves gy&aacute;rt&oacute;, amelyek a k&eacute;sőbbi piac meghat&aacute;roz&oacute; fejlesztői voltak, mint a Boeing &eacute;s a Douglas. A vil&aacute;g első modern utassz&aacute;ll&iacute;t&oacute; rep&uuml;lőj&eacute;t 1933-ban a Boeing c&eacute;g k&eacute;sz&iacute;tette 247-es sz&aacute;mmal. Monopl&aacute;n elrendez&eacute;sű, &aacute;ramvonalas t&ouml;rzs&eacute;t f&eacute;mk&ouml;peny burkolta, fut&oacute;műv&eacute;t pedig felsz&aacute;ll&aacute;s ut&aacute;n a sz&aacute;rnyba vissza lehetett h&uacute;zni. L&eacute;gellen&aacute;ll&aacute;sa &iacute;gy annyira cs&ouml;kkent, hogy csaknem 300 km/h lett a cs&uacute;cssebess&eacute;ge, vagyis gyorsabb volt, mint a kor legt&ouml;bb harci rep&uuml;lője, s utasait csaknem h&uacute;sz &oacute;ra alatt rep&iacute;tette &aacute;t az Egyes&uuml;lt &Aacute;llamok felett. Az 1930-as &eacute;vek v&eacute;g&eacute;n a Pan American egy &uacute;j rep&uuml;lő t&iacute;pust &aacute;ll&iacute;tott &bdquo;csatasorba&rdquo;: a Boeing 314-et, mely a Jumbo Jet megjelen&eacute;s&eacute;ig a &bdquo;vil&aacute;g legnagyobb rep&uuml;lőg&eacute;pe&rdquo; c&iacute;met viselte. Ezzel az &uacute;j rep&uuml;lőcs&oacute;nakkal a Pan Am 1939-ben beind&iacute;totta atlanti-&oacute;ce&aacute;ni j&aacute;rat&aacute;t.</p>
<p>A m&aacute;sodik vil&aacute;gh&aacute;bor&uacute; had&aacute;szati c&eacute;l&uacute; kutat&aacute;sai &eacute;s fejleszt&eacute;sei &uacute;jabb komoly hat&aacute;st gyakoroltak a polg&aacute;ri l&eacute;gi k&ouml;zleked&eacute;sre. 1949-ben sz&aacute;llt fel az első sug&aacute;rhajt&aacute;s&uacute; utassz&aacute;ll&iacute;t&oacute; rep&uuml;lőg&eacute;p, az angol De Havilland Comet, melynek n&eacute;gy hajt&oacute;műve a sz&aacute;rnyba volt be&eacute;p&iacute;tve: ez a rep&uuml;lőg&eacute;p a fel&eacute;re cs&ouml;kkentette a rep&uuml;l&eacute;si időt; a szovjet Tu&ndash;144 utassz&aacute;ll&iacute;t&oacute; g&eacute;p pedig a vil&aacute;gon az első olyan g&eacute;p volt, mely &aacute;tl&eacute;pte a hangsebess&eacute;get, ezzel kor&aacute;nak leggyorsabb utassz&aacute;ll&iacute;t&oacute;j&aacute;v&aacute; v&aacute;lt, megelőzve a Concorde-ot (1969). A Boeing 747, becenev&eacute;n a &bdquo;Jumbo Jet&rdquo; az első sz&eacute;les-t&ouml;rzsű utassz&aacute;ll&iacute;t&oacute; rep&uuml;lőg&eacute;pt&iacute;pus volt. Fejleszt&eacute;s&eacute;t a Boeing Commercial Airplanes kezdte meg, 1970-ben &aacute;llt szolg&aacute;latba a Pan American &eacute;s a TWA sz&iacute;neiben &eacute;s 37 &eacute;vig tartotta t&ouml;bbek k&ouml;z&ouml;tt az egy j&aacute;raton &uuml;lő legnagyobb utasl&eacute;tsz&aacute;m rekordj&aacute;t, melyet az Airbus A380-asa csak 2007-ben tudott felm&uacute;lni&hellip;</p>
<p>K&ouml;vetkező cikk&uuml;nkben visszat&eacute;r&uuml;nk majd a f&ouml;ldre, hogy trolira &uuml;lve nosztalgi&aacute;zzunk egy kicsit. Tartsanak akkor is vel&uuml;nk!</p>