<p><img src="parameters/k-v/documents/oecms/Hirlevel2017/markazvar6km.jpg" width="390" height="293" data-pnfileid="1286" /></p>
<p>Magyarorsz&aacute;g legnagyobb szintk&uuml;l&ouml;nbs&eacute;gű term&eacute;szetes v&iacute;zes&eacute;se a M&aacute;tra egyik legvar&aacute;zslatosabb r&eacute;sz&eacute;ben, a Par&aacute;df&uuml;rdőtől mind&ouml;ssze 5 km-re fekvő Ilona-v&ouml;lgyben tal&aacute;lhat&oacute;. Mivel az odavezető &uacute;t g&eacute;pkocsival a Szent Istv&aacute;n-k&uacute;tig k&eacute;nyelmesen megk&ouml;zel&iacute;thető &eacute;s ily m&oacute;don ler&ouml;vid&iacute;thető, onnan pedig mind&ouml;ssze 2 km-nyi a csod&aacute;s v&iacute;zes&eacute;shez vezető t&uacute;ra&ouml;sv&eacute;ny, ez&eacute;rt ide&aacute;lis kir&aacute;ndul&aacute;si c&eacute;lpont minden koroszt&aacute;ly sz&aacute;m&aacute;ra. A 10 m&eacute;ter magas zuhataghoz vezető s&eacute;ta&uacute;t hangulatos gesztenyefasor&aacute;val, r&eacute;tjeivel &eacute;s k&uuml;l&ouml;nleges sz&eacute;ps&eacute;gű, gy&ouml;ny&ouml;rű erdej&eacute;vel maradand&oacute; &eacute;lm&eacute;nyt ny&uacute;jt minden idet&eacute;rő sz&aacute;m&aacute;ra.</p>
<p>Az Ilona-v&ouml;lgyi v&iacute;zes&eacute;s, az Ilona-patak ment&eacute;n kialak&iacute;tott tan&ouml;sv&eacute;ny v&eacute;gpontja, a tan&ouml;sv&eacute;ny a Keleti-M&aacute;tra f&ouml;ldtani &eacute;rt&eacute;keit &eacute;s a hajdani &eacute;rcb&aacute;ny&aacute;szat eml&eacute;keit mutatja be egy 6,5 km hossz&uacute; t&uacute;ra&uacute;tvonalra felfűzve. Az itt l&eacute;vő hegyek mintegy 40 milli&oacute; &eacute;vvel ezelőtt, az eoc&eacute;n korban lezajlott vulk&aacute;ni műk&ouml;d&eacute;s sor&aacute;n keletkeztek. A vulk&aacute;ni kőzetek megszil&aacute;rdul&aacute;sa ut&aacute;n &eacute;rck&eacute;pző elemeket (r&eacute;z, &oacute;lom, cink, arany, ez&uuml;st) tartalmaz&oacute; oldatok j&aacute;rt&aacute;k &aacute;t a kőzetek reped&eacute;seit, &uuml;regeit, ahol azt&aacute;n megszil&aacute;rdulva &eacute;rctelepeket alkottak.</p>
<p>Par&aacute;df&uuml;rdő keleti v&eacute;g&eacute;n&eacute;l, elhagyva az egykori K&aacute;rolyi-kast&eacute;ly parkj&aacute;t, az &uacute;n. R&aacute;k&oacute;czi-fa nemr&eacute;giben sajnos kidőlt torz&oacute;ja mellől indulva k&ouml;zel&iacute;thetj&uuml;k meg legk&eacute;nyelmesebben a v&iacute;zes&eacute;st. A legenda szerint 1710-ben II. R&aacute;k&oacute;czi Ferenc a Felvid&eacute;kre tartva, e f&aacute;hoz k&ouml;t&ouml;tte lov&aacute;t. A R&aacute;k&oacute;czi-fa t&ouml;rzs&eacute;nek &aacute;tm&eacute;rője 9,5 m&eacute;ter, lombkoron&aacute;ja teljes pomp&aacute;j&aacute;ban 40 m&eacute;ter volt.</p>
<p>Egy nem messze l&eacute;vő m&aacute;sik hatalmas t&ouml;lgyfa t&ouml;v&eacute;ben gondosan &aacute;polt M&aacute;ria-k&eacute;poszlopot tal&aacute;lunk, itt kicsit elidőzve folytathatjuk utunkat hangulatos r&eacute;ti k&ouml;rnyezet k&ouml;z&ouml;tt, melyet 100 &eacute;ves vadgeszteny&eacute;kből &eacute;s h&aacute;rsakb&oacute;l &aacute;ll&oacute; impoz&aacute;ns fasor &ouml;vez. Elhagyva a S&aacute;ndor-r&eacute;ti el&aacute;gaz&aacute;st, bet&eacute;rve az erdőbe, a Szent Istv&aacute;n-csevice kerekes k&uacute;tj&aacute;ig jutunk, melyből kalcium-hidrokarbon&aacute;tos vizet k&oacute;stolhatunk. A vasas-tims&oacute;s vizet legink&aacute;bb f&uuml;rdők&uacute;rak&eacute;nt haszn&aacute;lj&aacute;k, &eacute;s m&aacute;r M&aacute;ria Ter&eacute;zia kor&aacute;ban is ismert&eacute;k j&oacute;t&eacute;kony hat&aacute;s&aacute;t.</p>
<p>A k&uacute;tt&oacute;l balra tov&aacute;bb egy l&eacute;legzetel&aacute;ll&iacute;t&oacute;an sz&eacute;p r&eacute;t mellett haladunk el, majd az &uacute;n. v&aacute;rb&uuml;kki el&aacute;gaz&aacute;s ut&aacute;n ism&eacute;t bevezet az &uacute;t az erdőbe, ahol a patak ment&eacute;n fens&eacute;ges b&uuml;kk&ouml;sben haladunk tov&aacute;bb a j&oacute;l k&ouml;vethető z&ouml;ld k&ouml;r turistajelz&eacute;sen.</p>
<p>A k&eacute;nyelmes, sz&eacute;les gyalog&uacute;t szorosan a patak mellett vezet, majd egyre keskenyebb&eacute; &eacute;s k&ouml;vesebb&eacute; v&aacute;lva, kanyarogva kapaszkodik fel a vadreg&eacute;nyes, szikl&aacute;s v&ouml;lgyben eg&eacute;szen a v&iacute;zes&eacute;sig.</p>
<p><img src="parameters/k-v/documents/oecms/Hirlevel2017/okt/vizeses1.jpg" width="250" height="188" data-pnfileid="1323" /></p>
<p>M&eacute;g &aacute;tkel&uuml;nk egy kis oldalpatakon, majd egy kanyar ut&aacute;n megpillanthatjuk az Ilona-v&ouml;lgyi v&iacute;zes&eacute;s f&uuml;ggőleges v&iacute;zsugar&aacute;t. A Tők&eacute;s-k&uacute;t t&aacute;pl&aacute;lta k&eacute;t kis forr&aacute;sb&oacute;l indul&oacute; Ilona-patak a Marh&aacute;d (606 m) &eacute;s a Cserepes-tető (734 m) meredek oldala k&ouml;z&eacute; szorulva, t&ouml;bb helyen t&ouml;ri &aacute;t mag&aacute;t a szikl&aacute;k k&ouml;zt, m&iacute;g v&eacute;g&uuml;l a M&aacute;tra egyik legszebb v&ouml;lgy&eacute;t hagyva maga ut&aacute;n, az utols&oacute; szikl&aacute;t &aacute;tt&ouml;rve &eacute;rkezik a m&eacute;lybe. Az Ilona-patak vize 10 m&eacute;teres magass&aacute;gb&oacute;l z&uacute;dul al&aacute; egy V alak&uacute; sziklahasad&eacute;kon. Ny&aacute;ron is nagyon l&aacute;tv&aacute;nyos, de igaz&aacute;n eső ut&aacute;n &eacute;rdemes megn&eacute;zni, mert akkor a sok csapad&eacute;kt&oacute;l megduzzad&oacute; patak m&eacute;g szebb l&aacute;tv&aacute;ny. T&eacute;len, a nagy hidegben befagy, ilyenkor j&eacute;gcsapok garmad&aacute;ja l&oacute;g lefel&eacute;. A v&iacute;zes&eacute;s teh&aacute;t minden &eacute;vszakban kihagyhatatlan &eacute;lm&eacute;nylehetős&eacute;get k&iacute;n&aacute;l!</p>
<p>&nbsp;</p>