<p>M&eacute;g szinte el sem kezdőd&ouml;tt a francia forradalom, amikor az angolsz&aacute;sz vil&aacute;got egy eg&eacute;szen m&aacute;sfajta &bdquo;f&ouml;ldreng&eacute;s&rdquo; &eacute;rte el: az ipari forradalom, melynek motorj&aacute;t egy teljesen &uacute;j energiaforr&aacute;s ind&iacute;totta be. Az emberis&eacute;g &eacute;vezredekig k&eacute;tf&eacute;le, szerkezeteket mozgat&oacute; energi&aacute;t ismert: a v&iacute;z-&eacute;s sz&eacute;lenergi&aacute;t. 1769-ben azonban &uacute;j korszak k&ouml;sz&ouml;nt&ouml;tt be civiliz&aacute;ci&oacute;nk t&ouml;rt&eacute;net&eacute;ben, megjelent egy ekkor szabadalmaztatott hőerőg&eacute;p: a modern kori gőzg&eacute;p, amely &aacute;talak&iacute;totta a vil&aacute;got. Feltal&aacute;l&oacute;j&aacute;ban az eg&eacute;sz vil&aacute;g James Wattot tiszteli, pedig nem ő k&eacute;sz&iacute;tette az első műk&ouml;dők&eacute;pes, iparilag haszn&aacute;lhat&oacute; gőzg&eacute;pet, hanem Thomas Savery &eacute;s Thomas Newcomen. James Watt &bdquo;csup&aacute;n&rdquo; t&ouml;k&eacute;letes&iacute;tette azzal, hogy egy &uacute;j, fontos r&eacute;szegys&eacute;ggel, a v&iacute;zgőz lecsap&aacute;s&aacute;ra szolg&aacute;l&oacute; gőzkondenz&aacute;torral l&aacute;tta el, amellyel a g&eacute;p hat&aacute;sfok&aacute;t, gazdas&aacute;goss&aacute;g&aacute;t n&ouml;velte meg jelentősen.</p>
<p>A gőzg&eacute;p diadal&uacute;tj&aacute;nak első fontos &aacute;llom&aacute;sa a gőzhaj&oacute; megjelen&eacute;s&eacute;ben &eacute;rhető tetten. A d&aacute;tum 1807, a feltal&aacute;l&oacute; neve pedig Robert Fulton, amerikai festőműv&eacute;sz. Ami Fulton p&aacute;lyafut&aacute;s&aacute;t illeti, nem t&ouml;rt&eacute;nt el&iacute;r&aacute;s, ugyanis eredetileg val&oacute;ban festőműv&eacute;sz volt, &aacute;m ifj&uacute; kora &oacute;ta nagy rajong&aacute;ssal viseltetett a mechanika ir&aacute;nt. &Iacute;gy t&ouml;rt&eacute;nt, hogy festőtanonck&eacute;nt Londonban j&aacute;rva megismerkedett a korabeli gőzhaj&oacute;-k&iacute;s&eacute;rletekkel: a gőzszivatty&uacute;val kifecskendezett v&iacute;zsugaras &eacute;s a lap&aacute;tkerekes megold&aacute;sokkal. Hamarosan ő maga is k&iacute;s&eacute;rletekbe kezdett, s arra k&ouml;vetkeztetett, hogy hat&eacute;konyabb lenne, ha t&ouml;bb forg&oacute;lap&aacute;tot szerelne a haj&oacute;tatra. 1803-ra Livingston p&aacute;rizsi amerikai k&ouml;vettel &ndash; akinek gőzhaj&oacute;-monop&oacute;liuma volt New York &aacute;llam ter&uuml;let&eacute;n &ndash; 20 m&eacute;ter hossz&uacute;, oldals&oacute; lap&aacute;tkerekű gőzhaj&oacute;t &eacute;p&iacute;tettek a Szajn&aacute;n, de az nem felelt meg a francia m&eacute;rn&ouml;k&ouml;k elv&aacute;r&aacute;sainak. Fulton &iacute;gy h&aacute;t visszautazott Amerik&aacute;ba, ahol meg&eacute;p&iacute;tette Clermont n&eacute;vre keresztelt haj&oacute;j&aacute;t, amivel 1807-ben, 32 &oacute;ra alatt sikeres utat tett meg a Hudson-foly&oacute;n, a New York &eacute;s Albany k&ouml;z&ouml;tti 240 km-es szakaszon. Ezzel t&ouml;rt&eacute;nelmet &iacute;rt, bebizony&iacute;tva a gőzhaj&oacute;z&aacute;s &eacute;letk&eacute;pess&eacute;g&eacute;t, mely igen gyorsan elterjedt, kezdetben csak &Eacute;szak-Amerik&aacute;ban. Az első gőzhaj&oacute;, amely 1819-ben &aacute;tszelte az Atlanti-&oacute;ce&aacute;nt, a Savannah volt. A haj&oacute; az egy h&oacute;napig tart&oacute; &uacute;t nagyobb r&eacute;sz&eacute;t m&eacute;g vitorl&aacute;kkal tette meg, &uacute;gy v&eacute;lt&eacute;k ugyanis, hogy fűtőanyaga, a sz&eacute;n, amit mag&aacute;val kell vinnie, erősen cs&ouml;kkenti a haj&oacute; hasznos terhel&eacute;s&eacute;t &eacute;s a gőzg&eacute;p hossz&uacute; utakra nem alkalmas. V&eacute;g&uuml;l 1838-ban, egy m&aacute;sik haj&oacute;val versenyezve, az angol &bdquo;Great Western-nek&rdquo; 15 nap alatt siker&uuml;lt &aacute;tkelnie az &oacute;ce&aacute;non. Ez vitte v&eacute;gleg diadalra a gőzhaj&oacute;z&aacute;st.</p>
<p>Ami pedig haz&aacute;nkat illeti, sz&eacute;gyenkez&eacute;sre semmi okunk nincs, hiszen igen hamar sor ker&uuml;lt az &uacute;j tal&aacute;lm&aacute;ny itthoni deb&uuml;t&aacute;l&aacute;s&aacute;ra, m&eacute;ghozz&aacute; 1817-ben, a Dun&aacute;n. Ekkor tette meg ugyanis első pr&oacute;ba&uacute;tj&aacute;t Bernhard Antal p&eacute;csi feltal&aacute;l&oacute;&nbsp;Carolina&nbsp;n&eacute;vre keresztelt gőzhaj&oacute;ja, melyet a&nbsp;Dr&aacute;va&nbsp;menti&nbsp;Selly&eacute;n &eacute;p&iacute;tett. A haj&oacute;t elősz&ouml;r vontat&oacute;k&eacute;nt akart&aacute;k hasznos&iacute;tani a Dun&aacute;n, mivel azonban teljes&iacute;tm&eacute;nye nem volt m&eacute;g elegendő e feladathoz, ez&eacute;rt v&eacute;g&uuml;l szem&eacute;lysz&aacute;ll&iacute;t&aacute;sra haszn&aacute;lt&aacute;k Pest, Buda &eacute;s &Oacute;buda k&ouml;z&ouml;tt. Az utasok a haj&oacute; vontatta usz&aacute;lyra sz&aacute;lltak fel &eacute;s az egy&uuml;ttes napi k&eacute;t menetet teljes&iacute;tett. A hazai gőzhaj&oacute;z&aacute;s&eacute;rt azonban minden k&eacute;ts&eacute;get kiz&aacute;r&oacute;lag Sz&eacute;chenyi Istv&aacute;n tette a legt&ouml;bbet, hiszen mind a Dun&aacute;n, mind pedig a Tisz&aacute;n ő ind&iacute;totta el azokat a foly&oacute;szab&aacute;lyoz&aacute;si munk&aacute;latokat, melyek elengedhetetlen felt&eacute;telei voltak a haj&oacute;z&aacute;s fejlőd&eacute;s&eacute;nek. A Dun&aacute;t illetően a k&ouml;vetkező l&eacute;p&eacute;s az &Oacute;budai Haj&oacute;gy&aacute;r l&eacute;trehoz&aacute;sa volt. Az itt k&eacute;sz&iacute;tett első gőzhaj&oacute; 400 utas befogad&aacute;s&aacute;ra volt k&eacute;pes &eacute;s az &Aacute;rp&aacute;d nevet kapta, &eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;t pedig 1837 elej&eacute;n fejezt&eacute;k be. Hamarosan a Tisz&aacute;n is megjelentek az első gőzhaj&oacute;k, de elterjed&eacute;s&uuml;kh&ouml;z nagyon jelentős foly&oacute;szab&aacute;lyoz&aacute;si munk&aacute;latokra lett volna sz&uuml;ks&eacute;g. S b&aacute;r Sz&eacute;chenyi az 1840-es &eacute;vek k&ouml;zep&eacute;n ezt el is kezdte szervezni, a t&eacute;nyleges munk&aacute;latokra csak a szabads&aacute;gharc buk&aacute;sa ut&aacute;n ker&uuml;lt sor. Ami pedig &bdquo;a magyar tengert&rdquo; illeti, itt is &bdquo;a legnagyobb magyar&rdquo; volt az, akinek kezdem&eacute;nyez&eacute;s&eacute;re elindult a balatoni gőzhaj&oacute;z&aacute;s. Az első balatoni gőzhaj&oacute; a&nbsp;Kisfaludy&nbsp;volt, melynek haj&oacute;test&eacute;t az&nbsp;&Oacute;budai Haj&oacute;gy&aacute;rban&nbsp;&eacute;p&iacute;tett&eacute;k, &eacute;s angol Penn-gy&aacute;rtm&aacute;ny&uacute; gőzg&eacute;pe lap&aacute;tkereket hajtott. A haj&oacute; elősz&ouml;r 1846. szeptember 21-&eacute;n, Sz&eacute;ch&eacute;nyi 55. sz&uuml;let&eacute;snapj&aacute;n hagyta el a&nbsp;balatonf&uuml;redi&nbsp;kik&ouml;tőt. I. oszt&aacute;ly&uacute; term&eacute;t Sz&eacute;chenyi feles&eacute;g&eacute;nek &iacute;zl&eacute;se szerint alak&iacute;tott&aacute;k ki: feh&eacute;r &eacute;s arany belső burkolattal, mahag&oacute;ni oszlopokkal, t&uuml;kr&ouml;kkel d&iacute;sz&iacute;tve. A Kisfaludy gőz&ouml;s&ouml;n k&eacute;t haj&oacute;z&aacute;si szakember teljes&iacute;tett szolg&aacute;latot: a kapit&aacute;ny &eacute;s a g&eacute;p&eacute;sz. A haj&oacute;n belsej&eacute;ben pedig eb&eacute;dlő, k&ouml;nyvt&aacute;r, parkett&aacute;s padl&oacute;, p&aacute;rn&aacute;zott &uuml;l&eacute;sek, fűthető szob&aacute;k szolg&aacute;lt&aacute;k az utaz&oacute;k k&eacute;nyelm&eacute;t&hellip;</p>
<p>A k&ouml;vetkező alkalommal gőzhaj&oacute;r&oacute;l gőzmozdonyra sz&aacute;llunk, hogy megismerkedj&uuml;nk a 19. sz&aacute;zad legfontosabb tal&aacute;lm&aacute;ny&aacute;val. Tartsanak akkor is vel&uuml;nk!</p>