<p>A vas&uacute;t t&ouml;rt&eacute;nete eg&eacute;sz a 16. sz&aacute;zadig ny&uacute;lik vissza, amikor a l&oacute; vontatta, fa, majd az 1760-as &eacute;vek angliai &uacute;j&iacute;t&aacute;s&aacute;nak k&ouml;sz&ouml;nhetően a vasb&oacute;l k&eacute;sz&uuml;lt, nyomp&aacute;ly&aacute;s s&iacute;neken mozgathat&oacute; egyszerű j&aacute;rművek megjelentek, kezdetben a b&aacute;ny&aacute;szatban. Az első k&ouml;zforgalm&uacute; l&oacute;vas&uacute;t 1803-ban nyitotta meg szolg&aacute;ltat&aacute;s&aacute;t, r&aacute; egy esztendőre pedig az első gőzmozdony is elk&eacute;sz&uuml;lt.</p>
<p>A k&ouml;zhiedelemmel ellent&eacute;tben a gőzmozdony feltal&aacute;l&oacute;ja nem George Stephenson volt, hanem egy m&aacute;sik angol, Richard Trevithick. 1804. febru&aacute;r 21-&eacute;n t&ouml;rt&eacute;nelmi pillanatot &eacute;lhetett &aacute;t az a hetven utas, aki a vil&aacute;g első, t&iacute;ztonn&aacute;nyi vas&aacute;rut sz&aacute;ll&iacute;t&oacute; gőzmozdony&aacute;n &uuml;lt, mely egy 16 km-es utat n&eacute;gy &oacute;ra &eacute;s &ouml;t perc alatt teljes&iacute;tett, majdnem 4 km/h-s &aacute;tlagsebess&eacute;ggel D&eacute;l-Walesben. Hogy m&eacute;rt nem Trevithick, hanem Stephenson neve maradt fenn m&eacute;gis a k&ouml;ztudatban, hi&aacute;ba a vil&aacute;g első gőzmozdonya &aacute;ltal sikeresen megtett pr&oacute;ba&uacute;t? A vasp&aacute;lya nem b&iacute;rta a gőzmozdony t&ouml;meg&eacute;t, a h&eacute;t tonn&aacute;s g&eacute;p alatt a korabeli &ouml;nt&ouml;ttvasb&oacute;l k&eacute;sz&uuml;lt s&iacute;nek sz&eacute;tt&ouml;rtek, h&aacute;rom &uacute;t ut&aacute;n a gőzmozdonyt &aacute;talak&iacute;tott&aacute;k &aacute;ll&oacute; gőzg&eacute;pp&eacute;.</p>
<p>Az igazi technikai &aacute;tt&ouml;r&eacute;st George Stephenson hozta el k&eacute;t &eacute;vtizeddel k&eacute;sőbb, amikor 1825-ben a Locomotion No.1 n&eacute;vre keresztelt mozdonya megtette első, 40 km-es &uacute;tj&aacute;t Stockton &eacute;s Darlington k&ouml;z&ouml;tt. A gőzmozdonyt sz&eacute;nnel, valamint b&uacute;z&aacute;val fűt&ouml;tt&eacute;k, a szerelv&eacute;ny 38 kocsib&oacute;l &aacute;llt, &eacute;s mintegy 600 utas volt rajta. Stephenson legh&iacute;resebb mozdonya azonban m&eacute;gsem a Locomotion, hanem a Rocket volt, mely a k&ouml;vetkező sz&aacute;z &eacute;v mozdonyainak m&aacute;r minden l&eacute;nyeges jellemzőj&eacute;t mag&aacute;n hordozta, s mellyel 1829-ben elnyerte a Liverpool &amp; Manchester Railway Company d&iacute;j&aacute;t, miut&aacute;n a Ranhill-ből indul&oacute;, 5 r&eacute;sztvevős versenyben Stephenson mozdonya 48 km/&oacute;r&aacute;s sebess&eacute;ggel lek&ouml;r&ouml;zte a vet&eacute;lyt&aacute;rsakat. 1830. szeptember 15-&eacute;n Liverpool &eacute;s Manchester k&ouml;z&ouml;tt megindult a rendszeres vas&uacute;ti k&ouml;zleked&eacute;s, ezzel megsz&uuml;letett a modern vas&uacute;t. A kontinensen elsők&eacute;nt Belgiumban, Br&uuml;sszel &eacute;s Mechelen k&ouml;z&ouml;tt k&ouml;zlekedett Stephenson-f&eacute;le gőzmozdony1835-ben. Egyfajta &eacute;rdekess&eacute;gk&eacute;nt ide k&iacute;v&aacute;nkozik az a korabeli gőzmozdony-ellenes hiedelem, miszerint az emberek bele fognak őr&uuml;lni a 10 m&eacute;rf&ouml;ldes sebess&eacute;gbe. Ez a ma m&aacute;r megmosolyogtat&oacute; &eacute;rv egy&eacute;bk&eacute;nt nem ak&aacute;rhol hangzott el, hanem a londoni parlamentben, az 1820-as &eacute;vekben a szem&eacute;lyek vas&uacute;ti sz&aacute;ll&iacute;t&aacute;s&aacute;r&oacute;l sz&oacute;l&oacute; vit&aacute;ban.</p>
<p>A vas&uacute;t sz&uuml;ks&eacute;gess&eacute;g&eacute;t illetően Magyarorsz&aacute;gon sem mer&uuml;lt fel vita, ahogy Petőfi is &iacute;rta h&iacute;res k&ouml;ltem&eacute;ny&eacute;ben: &bdquo;Sz&aacute;z vasutat, ezeret!/Csin&aacute;ljatok, csin&aacute;ljatok!/Hadd fuss&aacute;k be a vil&aacute;got,/Mint az erek.&rdquo;Az első &uacute;tvonal kijel&ouml;l&eacute;s&eacute;ben azonban m&aacute;r komoly n&eacute;zetelt&eacute;r&eacute;sek akadtak a tekintetben, hogy&nbsp; a Duna jobb, vagy bal partj&aacute;n fussanak-e a s&iacute;nek. V&eacute;g&uuml;l a pesti oldal mellett &eacute;rvelők ker&uuml;ltek ki győztesen, Kossuth Lajos hathat&oacute;s p&aacute;rtfog&aacute;s&aacute;nak hat&aacute;s&aacute;ra az orsz&aacute;ggyűl&eacute;s a bal parti vonalvezet&eacute;st fogadta el. &Iacute;gy v&aacute;lt lehetőv&eacute; Ullmann M&oacute;ric b&aacute;r&oacute; vezet&eacute;s&eacute;vel a Magyar K&ouml;z&eacute;pponti Vas&uacute;tt&aacute;rsas&aacute;g megalap&iacute;t&aacute;sa 1844-ben, amikor meg is kezdt&eacute;k a Pest-V&aacute;c vas&uacute;tvonal &eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;t, melyet k&eacute;t &eacute;v ut&aacute;n, 1846. j&uacute;lius 15-&eacute;n nyitottak meg a Pest &eacute;s Buda nevű mozdonyok elind&iacute;t&aacute;s&aacute;val. A 33,6 km hossz&uacute; vonal megnyit&aacute;s&aacute;val Magyarorsz&aacute;g tizenegyedikk&eacute;nt l&eacute;phetett be a gőz&uuml;zemű vasutat műk&ouml;dtető &aacute;llamok sor&aacute;ba. Ezt a t&aacute;vols&aacute;got a szerelv&eacute;ny akkor 59 perc alatt tette meg. (A "Buda" nevű mozdony hat szem&eacute;lykocsib&oacute;l &aacute;ll&oacute; vonattal 43 km/h-s &aacute;tlagos sebess&eacute;get &eacute;rt el.) Napi h&aacute;rom, vas&aacute;rnaponk&eacute;nt n&eacute;gy vonatp&aacute;r k&ouml;zlekedett Pest &eacute;s V&aacute;c k&ouml;z&ouml;tt. 1847-ben m&aacute;r a Pest&ndash;Szolnok szakasz is elk&eacute;sz&uuml;lt. A kiegyez&eacute;s &eacute;v&eacute;re a hazai vas&uacute;th&aacute;l&oacute;zat hossza el&eacute;rte a 2341 kilom&eacute;tert. Hamarosan megalakult a M&Aacute;V is, &eacute;s Baross G&aacute;bor, a korszak legjelentősebb k&ouml;zleked&eacute;spolitikus&aacute;nak vez&eacute;nylet&eacute;vel megkezdőd&ouml;tt a vonalak &aacute;llamos&iacute;t&aacute;sa &eacute;s jelentős m&eacute;rt&eacute;kű fejleszt&eacute;se.</p>
<p>Ami pedig az eur&oacute;pai kontinensen t&uacute;li viszonyokat illeti: 1869. m&aacute;jus 10-&eacute;n elk&eacute;sz&uuml;lt az &eacute;szak-amerikai transzkontinent&aacute;lis vas&uacute;t, amely New Yorkot k&ouml;t&ouml;tte &ouml;ssze San Francisc&oacute;val; 1903. j&uacute;lius 13-&aacute;n pedig megindult a menetrend szerinti forgalom Szentp&eacute;terv&aacute;r &eacute;s Vlagyivosztok k&ouml;z&ouml;tt is, a vil&aacute;g leghosszabb vas&uacute;tvonal&aacute;n, a transszib&eacute;riai vas&uacute;tvonalon.</p>