<p><em>"A vil&aacute;g egy k&ouml;nyv &eacute;s&nbsp;aki nem utazik, az csak egyetlen lapj&aacute;t olvassa&nbsp;el." Szent &Aacute;goston</em></p>
<p><strong>Lengyelorsz&aacute;g főv&aacute;rosa a lenyűg&ouml;ző sz&eacute;ps&eacute;gű Krakk&oacute;hoz k&eacute;pest kev&eacute;sb&eacute; impoz&aacute;ns, emiatt ritk&aacute;bban is ker&uuml;l az idel&aacute;togat&oacute; turist&aacute;k l&aacute;t&oacute;mezej&eacute;be, holott zavarba ejtően izgalmas elegy&eacute;t adja a hagyom&aacute;nyokhoz val&oacute; makacsul sz&eacute;p ragaszkod&aacute;snak &eacute;pp&uacute;gy, mint a j&ouml;vő fel&eacute; tekinteni tud&aacute;s b&aacute;mulatos k&eacute;pess&eacute;g&eacute;nek, mik&ouml;zben a jelen kor egyik leg&eacute;lhetőbb eur&oacute;pai metropolisz&aacute;v&aacute; k&uuml;zd&ouml;tte fel mag&aacute;t. Mai &uacute;ti c&eacute;lunk a felfedez&eacute;sre v&aacute;r&oacute; Vars&oacute;.</strong></p>
<p>A Visztula &aacute;ltal kett&eacute;szelt, k&ouml;zel k&eacute;tmilli&oacute;s lakos&uacute; Vars&oacute; viszonylag &bdquo;fiatal&rdquo; főv&aacute;ros, a 16. sz&aacute;zad legv&eacute;g&eacute;n v&aacute;lt azz&aacute; a sv&eacute;d Vasa-dinaszti&aacute;b&oacute;l sz&aacute;rmaz&oacute; III. Zsigmondnak k&ouml;sz&ouml;nhetően. A 18. sz&aacute;zad m&aacute;sodik fel&eacute;ben azonban s&ouml;t&eacute;t kor k&ouml;sz&ouml;nt&ouml;tt Lengyelorsz&aacute;gra, olyannyira, hogy egy időre el is tűnt Eur&oacute;pa t&eacute;rk&eacute;p&eacute;ről, miut&aacute;n tekint&eacute;lyes szomsz&eacute;dai felosztott&aacute;k egym&aacute;s k&ouml;z&ouml;tt. Csak 1918-t&oacute;l v&aacute;lhatott &uacute;jra f&uuml;ggetlen &aacute;llamm&aacute;, &iacute;gy a főv&aacute;ros is ekkor nyerhette vissza r&eacute;gi st&aacute;tus&aacute;t &eacute;s &eacute;leterej&eacute;t, hogy azt&aacute;n r&ouml;vid ideig arany k&ouml;nt&ouml;sben ragyoghasson ism&eacute;t. Hamarosan azonban minden kor&aacute;bbin&aacute;l nagyobb puszt&iacute;t&aacute;st kellett elszenvednie a II. vil&aacute;gh&aacute;bor&uacute; ok&aacute;n. Vars&oacute; az 1939-es n&eacute;met megsz&aacute;ll&aacute;st&oacute;l kezdve hat esztendőn &aacute;t s&iacute;nylőd&ouml;tt a terroruralomt&oacute;l, majd a megsz&aacute;ll&oacute;k elleni felkel&eacute;sek miatt bossz&uacute;b&oacute;l f&ouml;ldig rombolt&aacute;k, a t&ouml;rt&eacute;nelmi &Oacute;v&aacute;rost &eacute;s a Kir&aacute;lyi Palot&aacute;t sem k&iacute;m&eacute;lve. A valaha f&eacute;nyben t&uuml;nd&ouml;klő v&aacute;ros k&ouml;zel 90%-a eltűnt a semmiben&hellip;</p>
<p>Az &uacute;jj&aacute;sz&uuml;let&eacute;sbe vetett hit egyik leg&eacute;kesebb eur&oacute;pai p&eacute;ld&aacute;jak&eacute;nt a vil&aacute;g&eacute;g&eacute;s ut&aacute;n Vars&oacute; &uacute;jj&aacute;&eacute;p&uuml;lt, t&ouml;rt&eacute;nelmi &Oacute;v&aacute;ros&aacute;nak legfontosabb &eacute;p&uuml;leteit helyre&aacute;ll&iacute;tott&aacute;k. Nem is ak&aacute;rkinek k&ouml;sz&ouml;nhetően! Bizony&aacute;ra kedves Olvas&oacute;ink is hallottak m&aacute;r egy bizonyos Canaletto-r&oacute;l. Nos, ennek a vil&aacute;gh&iacute;rű festőnek volt egy azonos műv&eacute;sznevet felvevő unoka&ouml;ccse (eredeti nev&eacute;n: Bernardo Bellotto), aki a 18. sz&aacute;zadban sz&aacute;mos, rendk&iacute;v&uuml;li pontoss&aacute;g&uacute; festm&eacute;nyt k&eacute;sz&iacute;tett a v&aacute;rosr&oacute;l, melynek k&ouml;sz&ouml;nhetően siker&uuml;lt p&eacute;lda&eacute;rt&eacute;kű m&oacute;don, szinte t&ouml;k&eacute;letesen rekonstru&aacute;lni a t&ouml;rt&eacute;nelmi negyedet. Ennek elismer&eacute;s&eacute;&uuml;l, 1980-ban az &Oacute;v&aacute;rost (Stare Miasto) az UNESCO a Vil&aacute;g&ouml;r&ouml;ks&eacute;g r&eacute;sz&eacute;v&eacute; nyilv&aacute;n&iacute;totta. Kezdj&uuml;k is s&eacute;t&aacute;nkat ebben a romantikus hangulat&uacute;, patin&aacute;s k&aacute;v&eacute;z&oacute;kban, s&ouml;r&ouml;zőkben, &eacute;ttermekben &eacute;s gal&eacute;ri&aacute;kban gazdag, v&iacute;g utcazen&eacute;szektől hangos, egyedi b&aacute;j&uacute; v&aacute;rosr&eacute;szben. Az &Oacute;v&aacute;rosi piact&eacute;r k&ouml;z&eacute;ppontj&aacute;ban a v&aacute;ros c&iacute;meralakja, a Visztula hable&aacute;nya, Sawa &uuml;dv&ouml;z&ouml;l benn&uuml;nket, akit m&oacute;dos polg&aacute;rh&aacute;zak &ouml;lelnek v&eacute;delmezőn k&ouml;rbe.</p>
<p>Az &uacute;n. Kast&eacute;ly t&eacute;r k&ouml;zep&eacute;n III. Zsigmond lengyel kir&aacute;ly oszlop&aacute;t csod&aacute;lhatjuk meg, mely a v&aacute;ros szimb&oacute;luma, egyben Vars&oacute; legr&eacute;gebbi vil&aacute;gi eml&eacute;kműve. Kihagyhatatlan l&aacute;togatnival&oacute; a g&oacute;tikus st&iacute;lus&uacute; Keresztelő Szent J&aacute;nos sz&eacute;kesegyh&aacute;z, mely Vars&oacute; m&aacute;sik legr&eacute;gebbi &eacute;p&uuml;lete, egyben koron&aacute;z&oacute; katedr&aacute;lisa. Boltozata alatt t&ouml;bb neves szem&eacute;ly nyugszik, t&ouml;bbek k&ouml;z&ouml;tt Henryk Sienkiewicz Nobel-d&iacute;jas &iacute;r&oacute;, a Quo vadis? szerzője.</p>
<p>A t&eacute;r keleti oldal&aacute;n &aacute;ll a fel&uacute;j&iacute;tott Kir&aacute;lyi Palota, Maz&oacute;via herceg&eacute;nek hajdanvolt rezidenci&aacute;ja, mely ma m&uacute;zeumk&eacute;nt műk&ouml;dik. Leg&eacute;rt&eacute;kesebb terme nem meglepő m&oacute;don az &uacute;n. Canaletto-terem, ahol az &eacute;lete utols&oacute; &eacute;vtized&eacute;t Vars&oacute;ban t&ouml;ltő Bernardo Bellotto-nak a v&aacute;rosr&oacute;l k&eacute;sz&iacute;tett k&eacute;pgyűjtem&eacute;nye tal&aacute;lhat&oacute;.</p>
<p>A kir&aacute;lyi v&aacute;rat az Lazienki-kast&eacute;llyal &eacute;s parkkal, valamint a 10 kilom&eacute;terre fekvő Wilanowi-kast&eacute;llyal &ndash;melyek egy-egy lengyel kir&aacute;ly kedvelt tart&oacute;zkod&aacute;si helyek&eacute;nt &iacute;rt&aacute;k be magukat Vars&oacute; t&ouml;rt&eacute;net&eacute;be &ndash; a gy&ouml;ny&ouml;rű kialak&iacute;t&aacute;s&uacute;, &uacute;n. &bdquo;Kir&aacute;lyi &uacute;t&rdquo; k&ouml;ti &ouml;ssze. Itt tal&aacute;lhat&oacute; a monument&aacute;lis&nbsp;Szent Anna templom, a&nbsp;Vars&oacute;i Egyetem &eacute;p&uuml;lete, az&nbsp;Eln&ouml;ki Palota, illetve a&nbsp;Lengyel Tudom&aacute;nyos Akad&eacute;mia, amely előtt a nagy lengyel csillag&aacute;sz, Kopernikusz szobra l&aacute;that&oacute;. &nbsp;K&uuml;l&ouml;n eml&iacute;t&eacute;st &eacute;rdemel a lengyelek legnagyobb zeneszerzőj&eacute;nek, Fryderyk Chopinnek eml&eacute;k&eacute;t őrző &eacute;p&iacute;t&eacute;szeti &eacute;s egy&eacute;b utal&aacute;sok garmad&aacute;ja, kezdve a Chopin-szalonnal, melyben ma a Műv&eacute;szeti Főiskola műk&ouml;dik. Azt&aacute;n ott a&nbsp;Szent Kereszt templom, ahol Chopin sz&iacute;v&eacute;t őrzik (test&eacute;t a p&aacute;rizsi Pere-Lachaise temetőben helyezt&eacute;k &ouml;r&ouml;k nyugalomra). A Kir&aacute;lyi &uacute;ton sz&aacute;mtalan&nbsp;zen&eacute;lő padot&nbsp;is tal&aacute;lunk, melyek Chopin sz&uuml;let&eacute;s&eacute;nek 200. jubileum&aacute;ra k&eacute;sz&uuml;ltek &eacute;s Chopin legszebb darabjait j&aacute;tssz&aacute;k. &Eacute;s ha m&aacute;r emlegett&uuml;k fentebb a Lazienki-parkot: az itt &eacute;kkők&eacute;nt &aacute;ll&oacute;, vil&aacute;gszerte ismert Chopin-szobor előtt minden ny&aacute;ri vas&aacute;rnapon a szerző műveiből tartanak ingyenes koncerteket.&nbsp;A Chopin M&uacute;zeum pedig az eml&eacute;k&eacute;vre meg&uacute;jult audiovizu&aacute;lis l&aacute;togat&oacute;bar&aacute;t eszk&ouml;z&ouml;kkel igyekszik k&ouml;zelebb hozni a 19. sz&aacute;zad egyik legjelesebb zeneszerzőj&eacute;nek &eacute;let&eacute;t, munk&aacute;ss&aacute;g&aacute;t &eacute;s a kort, melyben alkotott.</p>
<p>Vars&oacute; viharos t&ouml;rt&eacute;nelme 1945 ut&aacute;n a szovjet megsz&aacute;ll&aacute;ssal folytat&oacute;dott. Ennek mement&oacute;i r&eacute;szben a paneldzsungelek, r&eacute;szben pedig egy k&uuml;l&ouml;n&ouml;s &eacute;p&uuml;let, az &uacute;n.<strong>&nbsp;</strong>Kult&uacute;ra &eacute;s Tudom&aacute;ny Palot&aacute;ja, mely Lengyelorsz&aacute;g legmagasabb &eacute;p&uuml;lete &eacute;s a szovjetek &bdquo;aj&aacute;nd&eacute;kak&eacute;nt&rdquo; k&eacute;sz&uuml;lt el 1952-55 k&ouml;z&ouml;tt, mint a &bdquo;Nagy Testv&eacute;ren&rdquo; k&iacute;v&uuml;li egyetlen ilyen st&iacute;lus&uacute; toronyh&aacute;z, melyben azonban bizarr m&oacute;don felfedezhetj&uuml;k a h&iacute;res amerikai felhőkarcol&oacute;k legelső p&eacute;ld&aacute;it is. Az eredetileg Szt&aacute;lin nev&eacute;t viselő &eacute;p&uuml;let falain bel&uuml;li fontos esem&eacute;ny volt az &ouml;t&ouml;dik Vil&aacute;gifj&uacute;s&aacute;gi &eacute;s Di&aacute;ktal&aacute;lkoz&oacute;, de 1967-ben itt koncertezett a Rolling Stones is. Ez volt az első alkalom, hogy neves nyugati rock egy&uuml;ttes a vasf&uuml;gg&ouml;ny&ouml;n t&uacute;l l&eacute;pett fel. Az &eacute;p&uuml;let ellentmond&aacute;sos meg&iacute;t&eacute;l&eacute;se mind a mai napig jelen van a lengyel emberek gondolkod&aacute;s&aacute;ban, nemcsak a szovjet megsz&aacute;ll&aacute;s ok&aacute;n, de az&eacute;rt is, mert nincs harm&oacute;ni&aacute;ban a v&aacute;ros r&eacute;gebbi &eacute;s &uacute;jabb &eacute;p&uuml;leteivel sem, ez&eacute;rt sz&aacute;mos g&uacute;nyn&eacute;vvel illett&eacute;k, &iacute;gy p&eacute;ld&aacute;ul nevezik Szt&aacute;lin esk&uuml;vői tort&aacute;j&aacute;nak, illetve a b&aacute;bot jelentő 'pajacnak', amely hangz&aacute;sban k&ouml;zel &aacute;ll a palachoz (palota). Az &eacute;p&uuml;let a turist&aacute;k előtt is nyitva &aacute;ll, 114 m&eacute;ter magasan elhelyezkedő kil&aacute;t&oacute;terasz&aacute;ra gyorsliftekkel lehet feljutni, ahonnan pazar panor&aacute;ma ny&iacute;lik a metropoliszra. A palota 43 szintj&eacute;n ma irod&aacute;k, ki&aacute;ll&iacute;t&aacute;si helyis&eacute;gek, m&uacute;zeumok, mozik, k&ouml;nyvesboltok &eacute;s egy 3000 fős konferenciaterem kapott helyet. Vars&oacute; azonban nemcsak a helyre&aacute;ll&iacute;tott r&eacute;gm&uacute;lt vagy &eacute;pp a letűnt k&ouml;zelm&uacute;lt eml&eacute;keit őrzi, meglepően 21. sz&aacute;zadi is a maga &oacute;ri&aacute;si, csupa &uuml;veg modern felhőkarcol&oacute;ival, melyek m&aacute;r a j&ouml;vőt jelk&eacute;pezik: legh&iacute;resebbek ezek k&ouml;z&uuml;l a Warsaw Towers vagy az Arany Teraszok (Zlote Tarasy) hatalmas bev&aacute;s&aacute;rl&oacute;k&ouml;zpontja.</p>
<p>Vars&oacute; ugyanakkor az egyik leg&eacute;lhetőbb eur&oacute;pai nagyv&aacute;ros is, mely nagym&eacute;rt&eacute;kben k&ouml;sz&ouml;nhető annak, hogy ter&uuml;let&eacute;nek 40%-&aacute;t z&ouml;ldter&uuml;letek, parkok &eacute;s tavak teszik ki. A v&aacute;rosban 82 park van, melyek k&ouml;z&uuml;l a legnevezetesebb a m&aacute;r eml&iacute;tett Lazienki-park, m&iacute;g a legr&eacute;gebbi a Wilan&oacute;w-kert, de kellemes s&eacute;t&aacute;t tehet&uuml;nk m&eacute;g a Sz&aacute;sz Kertben, a Krasinski-kertben, az 1928-ban megny&iacute;lt vars&oacute;i &aacute;llatkertben (a Visztula jobb partj&aacute;n, az &Oacute;v&aacute;rossal szemben), illetve k&eacute;t f&uuml;v&eacute;szkertben is. Mag&aacute;t a v&aacute;rost is sz&aacute;mos erdő veszi k&ouml;r&uuml;l, melyek t&uacute;r&aacute;z&aacute;sra, kir&aacute;ndul&aacute;sra h&iacute;vogatnak, hogy legyen mit &bdquo;ledolgozni&rdquo;. A lengyel gasztron&oacute;mia ugyanis kiv&aacute;l&oacute;. Nagy v&aacute;ltozatoss&aacute;g&aacute;t elsősorban a szl&aacute;v, de emellett m&aacute;s idegen hat&aacute;sok kevered&eacute;s&eacute;nek (n&eacute;met, magyar, zsid&oacute;, stb.) k&ouml;sz&ouml;nheti, konyhaműv&eacute;szet&uuml;k gazdag &eacute;s kiad&oacute;s. Amit felt&eacute;tlen&uuml;l &eacute;rdemes megk&oacute;stolni, az a c&eacute;klaleves (barszcz), a szil&eacute;ziai kov&aacute;szos savany&uacute; leves (zurek), illetve a h&uacute;ssal t&ouml;lt&ouml;tt kerek burgonyagomb&oacute;cok (pyzy z miesem), le&ouml;bl&iacute;tve n&eacute;mi kis w&oacute;dk&aacute;val, a lengyelek nemzeti ital&aacute;val. Ha pedig sz&oacute;rakozni t&aacute;mad kedv&uuml;nk, felt&eacute;tlen keress&uuml;k fel az &uacute;n. &bdquo;Praga&rdquo; nevezetű v&aacute;rosr&eacute;szt, mely a letűnt f&eacute;lm&uacute;ltban m&eacute;g rossz h&iacute;rű balh&eacute;-negyednek sz&aacute;m&iacute;tott, ma viszont Vars&oacute; egyik legtrendibb szeglete a maga hangulatos pubjaival &eacute;s menő kiskocsm&aacute;ival, k&uuml;l&ouml;n&ouml;sen a fiatalok &eacute;s a műv&eacute;szek k&ouml;r&eacute;ben n&eacute;pszerű.</p>
<p>Aki egyszer j&aacute;rt m&aacute;r Vars&oacute;ban, az biztos lehet benne, hogy a hamvaib&oacute;l felt&aacute;madott főnix szir&eacute;nk&eacute;nt cs&aacute;b&iacute;tja majd vissza &uacute;jra meg &uacute;jra az idel&aacute;togat&oacute;t!</p>