<p><em>"A vil&aacute;g egy k&ouml;nyv &eacute;s&nbsp;aki nem utazik, az csak egyetlen lapj&aacute;t olvassa&nbsp;el." Szent &Aacute;goston</em></p>
<p><em><strong>Luxembourg - &bdquo;&Eacute;szak Gibralt&aacute;rja&rdquo;</strong></em></p>
<p>Az Eur&oacute;pa legnagyobb mini &aacute;llam&aacute;nak &eacute;s a vil&aacute;g egyik leggazdagabb j&oacute;l&eacute;ti &aacute;llam&aacute;nak sz&aacute;m&iacute;t&oacute; Luxemburgi Nagyhercegs&eacute;g f&uuml;ggetlens&eacute;g&eacute;t 1890-ben nyerte el, amikor Adolf, nassaui herceg meg&ouml;r&ouml;k&ouml;lte a nagyhercegi c&iacute;met &eacute;s ezzel megalap&iacute;totta a mai napig itt uralkod&oacute; dinaszti&aacute;t. Főv&aacute;rosa m&aacute;r a r&oacute;mai időktől lakott volt, a 14. sz&aacute;zad k&ouml;zep&eacute;től pedig hivatalosan is e ter&uuml;let sz&eacute;khely&eacute;v&eacute; v&aacute;lt. A m&eacute;ly foly&oacute;v&ouml;lgyben fekvő telep&uuml;l&eacute;s a k&ouml;z&eacute;pkorban rendk&iacute;v&uuml;l fontos katonai &eacute;s strat&eacute;giai szerepet t&ouml;lt&ouml;tt be, a foly&oacute;v&ouml;lgy szikl&aacute;iba v&aacute;jt h&aacute;romszoros v&aacute;rosfalakat 24 b&aacute;stya v&eacute;dte, ezeket 23 kilom&eacute;ter hossz&uacute; &eacute;s 40 m-es m&eacute;lys&eacute;gű kazamata k&ouml;t&ouml;tte &ouml;ssze, benne fegyver- &eacute;s lőszergy&aacute;rt&oacute; műhelyeknek, s&uuml;t&ouml;d&eacute;knek &eacute;s v&aacute;g&oacute;hidaknak is helyet adva. Nem v&eacute;letlen&uuml;l kezdt&eacute;k m&aacute;r ekkort&oacute;l a v&aacute;rost az &bdquo;&Eacute;szak Gibralt&aacute;rja&rdquo; elnevez&eacute;ssel illetni. A katonai &eacute;p&iacute;t&eacute;szet e k&uuml;l&ouml;nleges remekműv&eacute;ből m&aacute;ra m&aacute;r csak a kazamat&aacute;k egy r&eacute;sze maradt meg. Az 1867-es londoni &ouml;r&ouml;k&ouml;s semlegess&eacute;get kimond&oacute; egyezm&eacute;ny al&aacute;&iacute;r&aacute;sa ut&aacute;n ugyanis a Nagyhercegs&eacute;get arra k&ouml;telezt&eacute;k, hogy a v&aacute;rost k&ouml;r&uuml;lvevő falakat lebonts&aacute;k, ter&uuml;let&eacute;t nyitott v&aacute;ross&aacute; alak&iacute;ts&aacute;k. A megmaradt f&ouml;ld alatti v&aacute;jatok &eacute;s erőd&iacute;tm&eacute;nyek &iacute;gy is egyed&uuml;l&aacute;ll&oacute; turisztikai l&aacute;tv&aacute;nyoss&aacute;got k&eacute;pviselnek, &eacute;s a mes&eacute;be illően sz&eacute;p t&ouml;rt&eacute;nelmi v&aacute;rosr&eacute;sszel egy&uuml;tt 1994 &oacute;ta az UNESCO vil&aacute;g&ouml;r&ouml;ks&eacute;g&eacute;nek r&eacute;sz&eacute;t k&eacute;pezik. A v&aacute;ros rendk&iacute;v&uuml;li sz&eacute;ps&eacute;g&eacute;ről, rendezetts&eacute;g&eacute;ről &eacute;s tisztas&aacute;g&aacute;r&oacute;l sokat el&aacute;rul az a t&eacute;ny is, hogy 1995-ben elnyerte az &bdquo;Eur&oacute;pa kultur&aacute;lis v&aacute;rosa&rdquo;, 2007-ben pedig az &bdquo;Eur&oacute;pa kultur&aacute;lis főv&aacute;rosa&rdquo; c&iacute;met.</p>
<p>Az ősi v&aacute;rosnegyedben tal&aacute;lhat&oacute; Luxembourg legr&eacute;gebbi vall&aacute;si &eacute;p&uuml;lete, a Szent Mih&aacute;ly templom, melynek elődj&eacute;t m&eacute;g a 10. sz&aacute;zadban &eacute;p&iacute;tett&eacute;k az itteni v&aacute;r k&aacute;poln&aacute;jak&eacute;nt. A k&ouml;vetkező sz&aacute;zadokban az &eacute;p&uuml;letet t&ouml;bbsz&ouml;r lerombolt&aacute;k &eacute;s &uacute;jj&aacute;&eacute;p&iacute;tett&eacute;k. Mai, v&eacute;gleges alakj&aacute;t az 1688-as &aacute;talak&iacute;t&aacute;st k&ouml;vetően kapta meg, rom&aacute;n &eacute;s barokk &eacute;p&iacute;t&eacute;szeti jegyeit is megőrizve. A v&aacute;ros m&aacute;sik emblematikus temploma Luxembourg Notre Dame n&eacute;vre hallgat&oacute; csod&aacute;s sz&eacute;kesegyh&aacute;za, melynek alapk&ouml;v&eacute;t 1613-ban rakt&aacute;k le &eacute;s eredetileg jezsuita templomnak k&eacute;sz&uuml;lt. A k&eacute;ső g&oacute;tika remek&eacute;nek sz&aacute;m&iacute;t&oacute; &eacute;p&uuml;let k&eacute;t sud&aacute;r tornya messziről kiemelkedik k&ouml;rnyezet&eacute;ből. A katedr&aacute;lis kript&aacute;j&aacute;ban vannak eltemetve a nagyhercegi dinasztia tagjai. A Notre Dame sz&eacute;kesegyh&aacute;zt&oacute;l a rue Notre Dame-on v&eacute;gigs&eacute;t&aacute;lva jutunk el a v&aacute;ros legismertebb vil&aacute;gi jellegű &eacute;p&iacute;tm&eacute;ny&eacute;hez, a mesebeli kast&eacute;lyokat id&eacute;ző Nagyhercegi Palot&aacute;hoz, mely az uralkod&oacute;i csal&aacute;d tagjainak hivatalos rezidenci&aacute;ja. Az 1572 &eacute;s 1574 k&ouml;z&ouml;tt, a spanyol megsz&aacute;ll&aacute;s alatt elk&eacute;sz&uuml;lt, sz&eacute;pen faragott spanyol renesz&aacute;nsz &eacute;p&uuml;leten z&aacute;szl&oacute; hirdeti, ha &eacute;ppen ott tart&oacute;zkodik a fens&eacute;g. Ha a herceg elvonul vid&eacute;ki, Colmar-Berg kast&eacute;lybeli rezidenci&aacute;j&aacute;ra, a z&aacute;szl&oacute;t bevonj&aacute;k. A palota j&uacute;lius k&ouml;zep&eacute;től augusztus v&eacute;g&eacute;ig, vezetett t&uacute;r&aacute;k keret&eacute;ben megnyitja kapuit a l&aacute;togat&oacute;k előtt is. Luxembourg egyik fő nevezetess&eacute;ge az &bdquo;Arany h&ouml;lgy&rdquo;-k&eacute;nt ismert eml&eacute;kmű, mely az I. vil&aacute;gh&aacute;bor&uacute;ban szolg&aacute;l&oacute; t&ouml;bb ezer luxemburginak &aacute;ll&iacute;t eml&eacute;ket. A 21 m&eacute;ter magas gr&aacute;nit obeliszk tetej&eacute;n &aacute;ll&oacute; aranyozott bronz h&ouml;lgy kez&eacute;ben bab&eacute;rkoszor&uacute;t tart, mellyel a nemzetet v&eacute;delmezi. Az obeliszk l&aacute;b&aacute;n&aacute;l k&eacute;t bronz alak jelk&eacute;pezi azokat a katon&aacute;kat, akik a haza szolg&aacute;lata k&ouml;zben vesz&iacute;tett&eacute;k &eacute;let&uuml;ket vagy elesett bajt&aacute;rsaikat gy&aacute;szolt&aacute;k. Az &oacute;v&aacute;rosban tal&aacute;lhat&oacute; a helyb&eacute;liek kikapcsol&oacute;d&aacute;s&aacute;nak &eacute;s sport&eacute;let&eacute;nek legfőbb helysz&iacute;ne, a Grund-negyed, ahov&aacute; sziklafalba &eacute;p&iacute;tett lifttel lehet lejutni, hiszen m&eacute;lyen a szurdokban fekszik, az itteni kőh&aacute;zak n&eacute;melyike k&ouml;zvetlen&uuml;l a sziklafalra &eacute;p&uuml;lt. Teraszos &eacute;s szőlőskertek, pubok &eacute;s &eacute;ttermek sokas&aacute;ga, miniatűr golfp&aacute;lya &eacute;s vas&uacute;t, valamint t&ouml;bb hekt&aacute;rnyi parkos&iacute;tott ter&uuml;let v&aacute;rja az ide les&eacute;t&aacute;l&oacute;kat. E negyedben a v&aacute;rost kett&eacute;szelő Alzette-foly&oacute;t is k&ouml;zelebbről megcsod&aacute;lhatjuk. Luxembourg nagy előnye, hogy minden pontja el&eacute;rhető gyalog. R&aacute;ad&aacute;sul mindezt &ouml;sszesen 96 viadukton &aacute;ts&eacute;t&aacute;lva tehetj&uuml;k meg, a l&aacute;tv&aacute;ny pedig mindenhol l&eacute;legzetel&aacute;ll&iacute;t&oacute;. A hidak k&ouml;z&uuml;l a legimpoz&aacute;nsabb az Adolphe h&iacute;d, mely Nassaui Adolfr&oacute;l, az első nagyhercegről kapta a nev&eacute;t. A gy&ouml;ny&ouml;rű viadukt k&ouml;zel 40 m&eacute;ter magass&aacute;gban &eacute;s 90 m&eacute;teres &iacute;vvel ny&uacute;lik &aacute;t a Petrusse festői v&ouml;lgy&eacute;n, rajta csod&aacute;s panor&aacute;ma ny&iacute;lik mindk&eacute;t ir&aacute;nyba. A v&aacute;rosba l&aacute;togat&oacute;knak mindenk&eacute;pp &eacute;rdemes v&eacute;gigballagni a Le Chemin de la Corniche nevű s&eacute;t&aacute;nyon, melyet az erődv&aacute;ros keleti r&eacute;sze ment&eacute;n fut&oacute; g&aacute;takra &eacute;p&iacute;tettek, s melyet az &bdquo;Eur&oacute;pa legszebb balkonja&rdquo; c&iacute;mmel illetnek. A mes&eacute;sen gazdag Luxembourgnak azonban van egy 21. sz&aacute;zadi arca is. A bank- &eacute;s EU-int&eacute;zm&eacute;nyeknek (Eur&oacute;pai Parlament titk&aacute;rs&aacute;ga, Eur&oacute;pai Sz&aacute;mvevősz&eacute;k, Eur&oacute;pai B&iacute;r&oacute;s&aacute;g, Eur&oacute;pai Befektet&eacute;si Bank) a Kirchberg v&aacute;rosr&eacute;sz ad otthont. A ker&uuml;let Luxembourg egy magasabban fekvő r&eacute;sz&eacute;n tal&aacute;lhat&oacute;, igazi modern negyed &uuml;vegpalot&aacute;kkal, m&uacute;zeumokkal. Itt tal&aacute;lhat&oacute; pl. a Bank M&uacute;zeum, ahol 140 &eacute;v banki trad&iacute;ci&oacute;it &eacute;s &uacute;j&iacute;t&aacute;sait k&ouml;vethetj&uuml;k v&eacute;gig a malacperselyektől a bankjegy automat&aacute;kon kereszt&uuml;l. Egy m&aacute;sik h&iacute;res ki&aacute;ll&iacute;t&oacute;hely a Modern Műv&eacute;szetek M&uacute;zeuma, melynek &eacute;p&uuml;let&eacute;t az az amerikai-k&iacute;nai sz&aacute;rmaz&aacute;s&uacute; &eacute;p&iacute;t&eacute;sz, Ieoh Ming Pei tervezte, aki a p&aacute;rizsi Louvre piramist is. A 2006-ban ny&iacute;lt pazar, &uuml;vegtetejű gal&eacute;ria csod&aacute;latosan &ouml;tv&ouml;zi a kort&aacute;rs műv&eacute;szetet a r&eacute;gebbi st&iacute;lusokkal. A m&uacute;zeum gyűjtem&eacute;nye tartalmaz a f&eacute;nyk&eacute;pektől elkezdve a divaton kereszt&uuml;l a multim&eacute;di&aacute;ig mindent.</p>
<p>Aki nyitott szemmel j&aacute;r a luxembourgi &oacute;v&aacute;ros szűk utc&aacute;in, a v&aacute;ros keleti r&eacute;sz&eacute;ben egy &ouml;reg patr&iacute;ciush&aacute;z homlokzat&aacute;n felfedezhet egy feliratot. Az &eacute;p&uuml;let erk&eacute;ly&eacute;n ez a mondat olvashat&oacute;: &bdquo;Azok akarunk maradni, amik vagyunk". A mini-&aacute;llam polg&aacute;rai sz&aacute;m&aacute;ra e sor jelmondatt&aacute; v&aacute;lt, mely sok mindent el&aacute;rul term&eacute;szet&uuml;kről: &ouml;ntudatukat, kitart&aacute;sukat, &ouml;n&aacute;ll&oacute;s&aacute;g ir&aacute;nti v&aacute;gyukat. Luxembourg az az eur&oacute;pai v&aacute;ros, mely igazi kozmopolita mivolta ellen&eacute;re is mindm&aacute;ig meg tudta őrizni szem&eacute;lyes var&aacute;zs&aacute;t.</p>